Just nu pågår registreringsarbetet med nästa version av Dödboken, Sveriges dödbok 8, med uppgifter om alla som avlidit i Sverige åren 1830–2020. Sveriges Släktforskarförbund planerar dessutom minst två versioner till, med målet att dödboken år 2025 ska täcka hela 1800-talet.
Anders Berg, projektledare för Namn åt de döda. Foto: Olle Söderström
Sveriges dödbok 7, som släpptes i slutet av 2018, innehåller cirka 13 miljoner poster med uppgifter om avlidna i Sverige från 1860-2017. Nummer 8, som man planerar att släppa 2021, kommer att kompletteras med avlidna 1830-1860 och 2018-2020.
Nyligen fattades också beslutet att Sveriges dödbok ska utkomma med nya versioner vartannat år framöver. Dödboken som man planerar till 2023 ska sträcka sig från 1815 och framåt och versionen som kommer 2025 hoppas man kunna fylla på med döda från 1800. Om det kan komma att bli fler versioner får framtiden utvisa.
300 volontärer
Arbetet med att ta fram nya versioner av Sveriges dödbok har pågått sedan 2002 genom projektet Namn åt de döda. För närvarande arbetar omkring 300 volontärer med att tyda kyrkböckernas anteckningar och registrera posterna i databasen. Utan de frivilliga krafterna hade inte Dödboken varit möjlig att ta fram.
Enligt Anders Berg, som under de senaste åren har lett projektet, pågår arbetet i god takt. Man har redan hunnit ungefär halvvägs i det manuella arbetet.
I en intervju för tidningen Helsingborgs dagblad berättar Anders Berg att man har som mål att få ett så fullständigt material som möjligt i version 8 av Dödboken. Men det är en utmaning att lägga in uppgifter bakåt i tiden.
– Det är svårare att tyda texten i kyrkböckerna, men det kommer att blir värdefullt för alla forskare när vi är klara.
Här är alla tidigare utgivna versioner av Dödboken.